„Ha Oroszországot szétzúzzuk, Angliát megfosztjuk utolsó reményétől… akkor Amerika is elszakad Angliától. Számíthatunk rá, hogy Oroszország hadereje egyetlen csapástól még katasztrofálisabban összeomlik, mint Franciaország 1940-ben.” (Hitler) Alig ért véget a balkáni háború, amikor Hitler 1941. június 22-én minden előzetes hadüzenet nélkül megtámadta a Szovjetuniót. A német haderő felvonulása megfelelt a …
Érdekel a cikk folytatása? »Hadműveletek Észak-Afrikában
Az angol légierő támadása novemberben megszüntette az olasz flotta földközi-tengeri fölényét, majd decemberben az egyiptomi fronton angol ellentámadás bontakozott ki. Pár nap alatt megsemmisült az egész afrikai olasz hadsereg. Németország most már nem nézhette tétlenül szövetségese kudarcát. 1941 februárjában Tripoliban partra szállt Rommel hadserege (Afrikakorps: Afrika-hadtest), és kihasználva a terep …
Érdekel a cikk folytatása? »Olaszország hadbalépése és a Háromhatalmi Egyezmény
A háború kirobbanásakor Olaszország nem hadviselőnek nyilvánította magát. A gyors német sikerek és Franciaország várható összeomlása láttán azonban hirtelen fontossá vált számára a hadbalépés. Olaszország 1940. június 11-én megtámadta a már vereség szélén álló Franciaországot. „Csak néhány ezer halottra van szükségem, hogy leülhessek a hadviselő felek között a béketárgyalások asztalához.” …
Érdekel a cikk folytatása? »Anglia egyedül (1940. JÚLIUS-1941. JÚNIUS)
Németország északi, majd nyugati támadásai meghatározó fordulatot váltottak ki az angol politikai életben. A parlamenti képviselők, miként a közvélemény túlnyomó többségének bizalma is Winston Spencer Churchill konzervatív párti politikus felé fordult, akinek igaza a chamberlaini megbékéltetési politika éles bírálatában most bizonyossá vált. A király május 10-én őt bízta meg az …
Érdekel a cikk folytatása? »A francia fegyverletétel
1940. június 5-én megkezdődött a német csapatok újabb, dél-délkeleti támadása. A mintegy kétszeres erőfölényben lévő német hadseregcsoportok napok alatt áttörték a frontot, átkeltek a Marne folyón, majd a Maginot-vonal mögé kerültek, elvágva az Elszász-Lotharingiában lévő francia erőket. A francia kormány elhagyta Párizst. A fővárosba, amelyet nyílt, vagyis katonai erővel nem …
Érdekel a cikk folytatása? »Quisling-kormány Norvégiában
VII. Haakon és kormánya nem volt hajlandó engedelmeskedni. A gyenge norvég haderő, élve a tenger felé zegzugos, hegyekkel, folyókkal, tavakkal átszelt ország természetadta lehetőségeivel, elszánt ellenállást tanúsított. Norvégiában a harcok az időközben az ország középső és északi részein partra szállt angol és francia csapatok részvételével június elejéig tartottak. Az uralkodó …
Érdekel a cikk folytatása? »A véralvadásról
A plazma alkotórészei között fontos szerepet töltenek be a véralvadási faktorok. Már számos véralvadási faktort fedeztek fel, így sikerült a véralvadás mechanizmusát egyre jobban tisztázni. A ma ismert faktorokat római számokkal jelöljük, közülük néhány: I. fibrinogén, II. protrombin, III. tromboplastin, IV. kalcium… Normálisan a vér az erekben folyékony állapotban kering, …
Érdekel a cikk folytatása? »Szovjet terjeszkedés a Baltikumban
1939 szeptember végén – október elején Észtország, Lettország és Litvánia kormányai a határaikon felsorakozott szovjet csapatok nyomására kénytelenek voltak olyan szerződéseket kötni a Szovjetunióval, amely lehetővé tette a szovjet csapatok bevonulását országaikba. A hódítás következő lépésére 1940 augusztusában került sor, amikor a balti államokat a Szovjetunióhoz csatolták. A szovjet vezetés …
Érdekel a cikk folytatása? »Kitört a második világháború
Lengyelország lerohanása 1939. szeptember 1-jén hajnalban a néhány nappal előbb Danzig kikötőjébe „látogatás” címén befutott Schleswig-Holstein nevű német hadihajó lőni kezdte a Westerplatte-félsziget lengyel őrszázadát. Ugyanebben az időpontban szárazföldön és levegőben hadüzenet nélkül megkezdődött az általános német támadás Lengyelország ellen. A brit és a francia kormány ultimátumban szólította fel Németországot, …
Érdekel a cikk folytatása? »Kultúrák
Zene Jelentős időszakát élte a korszakban a magyar zeneművészet. Bartók Béla az ősi parasztzene formavilágára építve új modern zenét teremtett. Kodály kidolgozta az ének- és zenetanítás később világszerte alkalmazott módszerét. A 30-as évektől, ahogyan a figyelem a paraszti kultúra felé fordult és természetesen Bartók, Kodály hatására, sokféle kezdeményezés indult a …
Érdekel a cikk folytatása? »